Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Valvoja: Moderaattorit
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Älä stressaa pH:n takia. Tuollainen heilahtelu on aivan normaalia pehmeässä vedessä. Se johtuu siitä, että aamulla yön jälkeen CO2:sta on enemmän; päivän aikana kasvit käyttävät sitä, joten sitä on illalla vähemmän. Enempi CO2:sta -> alempi pH. Kun KH on matala, tulee enemmän pH-vaihtelua, mutta tuon verrran vaihtelua ei ole vahingollista. Myös sellaisissa luonnonhabitaateissa, joissa on runsas kasvillisuus, pH heilahtelee samoin, joskus jopa 2 kertaa enemmän. Älytöntä on myös lyhentää valaistusaikaa pH:n pitämiseksi tasaisena. Sen sijaan keskellä päivää voi pitää valotauon, jos levät ovat ongelma (levät eivät pidä valotauosta). Mutta mitä kalat pitävät valotauosta, en tiedä.
Älä vaan mene pilaamaan erinomaista vettäsi kovetusaineilla. Suuressa osassa Keski-Eurooppaa, missä on kalkkipitoisia kallioperiä ja hanasta tulee GH 10-20:tä, harrastajat näkevät valtavasti vaivaa pehmentäessään vettä käänteisosmoosilaitteilla, jotka tuottavat 3 kertaa enemmän viemäriin menevää jätevettä kuin akvaarioon menevää pehmeää vettä, ja sitä hyvää vettä tulee sellaisella vauhdilla, että sun akvaarioon 50% vedenvaihto kestäisi puoli päivää. Ja sulla tulee sellaista vettä hanasta! Saksalaiset huutaisivat riemusta, jos saisivat samanlaista vettä hanasta! Tietysti eri asia, jos haluaisit kasvattaa mustiamolleja tai malawiahvenia.
pH:n tasaisena pysymiseen vaikuttaa karbonaattikovuus eli KH (Karbonathärte). Kokonaiskovuus on GH (Gesamthärte). dH tarkoittaa "saksalaista kovuusastetta" (deutscher Härtegrad) täsmentämättä onko kyseessä karbonaatti- vai kokonaiskovuus.
Olet varmaan lukenut jostain, että pH:n pitäisi olla alle 7. No sullahan perhoskirjoahvet ilmeisesti kutivat? Se jos jokin on merkki siitä, että pH on hyvä noin. Jos välttämättä haluat laskea sitä tai päästä sen heilahtelusta eroon, voit hankkia hiilidioksidinlevittimen, joka siis levittää hiilidioksidia kasvien käytettäväksi ja kuten yllä mainitsin, hiilidioksidin lisääminen alentaa pH:ta. Siinä voisi olla sellainen systeemi, joka sammuttaa levittämisen yöksi, niin CO2-pitoisuus pysyy tasaisempana eikä sitä yöllä tarvitakaan. Tai voit lisätä enemmän turvetta. Muuten jos vaihdat vähän väliä puolet vedestä, otat samalla turpeesta liuenneita humuksia pois akvaariosta. Jos tavoitteesi on saada aikaan runsas kukoistava kasvillisuus ja vaativampiakin lajeja, laittaisin CO2-levittimen, jos taas kasvit eivät ole niin väliksi (kunhan jotenkin pärjäävät), niin turvetta (jos siis välttämättä haluat pH:n alemmaksi).
Miljoonakalojen sairastumiseen minun veikkaus on, että kun laitoit alussa liikaa ruokaa, nousi kypsymättömän akvaarion veden bakteeritiheys niin korkeaksi, että kalat saivat bakteeri-infektion, mutta sairauksia on usein vaikea määrittää - tuo oli vain heitto. pH-vaihtelu tuskin on syynä. Jospa ne nyt pysyisivät hengissä, kun akvaario alkaa kypsyä etkä ilmeisesti enää liikaruoki. Jos vielä kala/kaloja sairastuu, ota se/ne heti pois.
Perhonen ei vaikuta lainkaan sairaalta, jos syö hyvin, on aggressivinen ja jopa kutua valmistelee.
Kasvien hoito on usein vaikeampaa kuin kalojen. Kasville pitää olla 1) valoa, 2) hiilidioksidia, ja 3) ravinteita. Jos jostain näistä on pula, ei auta lisätä muita. Kasvu menee heikoimman tekijän mukaan. Mitä ravinnetta laitat? Jos siinä ei ole nitraattia & fosfaattia, kuten useimmissa ei ole, voi niistä tulla puute, kun sulla on vielä noin vähän kaloja. Nitraatti voisi olla hyvä testata. Jos haluat rehevän kasvillisuuden, olisi varmaan aiheellista ostaa se toinen putki, jos takaosan kasvit silminnähden kärsivät valonpuutteesta. Jos olet lisännyt ohjeen mukaan lannoitetta, ei siitä varmaankaan ole pula (mahdollisesti nitraattia&fosfaattia lukuunottamatta), paitsi jos teet usein niitä 50% vedenvaihtoja etkä lisää uudestaan ravinnetta. Sitä vastoin hiilidioksidia on hyvään kasvinkasvuun ilmeisesti liian vähän. Emme tiedä karbonaattikovuuttasi, mutta jos kokonaiskovuus on 3, voisi karbonaatikovuus olla vaikka 2. pH oli muistaakseni ennen turpeen lisäämistä vähän päälle 7. Taulukosta näemme, että CO2-pitoisuus on tällöin jotain 4-5 mg/l, joka on hyvään kasvien kasvuun selvästi liian vähän. Tällaisia taulukoita löydät googlettamalla vaikka 'ph carbonate hardness co2'. Huom: arvot pätevät vain, jos vedessä ei ole merkittävästi jotain muuta happoa kuin hiilihappoa (joka tulee hiilidioksidista). Sulla on turpeen humushappoja, joten taulukko ei aivan täsmää.
Jos kotiloita on niin paljon, että näet niitä koko ajan kaikilla lehdillä, voivat nekin olla syyllisiä. Jos vähemmän, eivät.
Onnea poikasesta! Milliksen poikaset osaavat kyllä piiloutua pohjallekin. Niitä tulee lisää...
Älä vaan mene pilaamaan erinomaista vettäsi kovetusaineilla. Suuressa osassa Keski-Eurooppaa, missä on kalkkipitoisia kallioperiä ja hanasta tulee GH 10-20:tä, harrastajat näkevät valtavasti vaivaa pehmentäessään vettä käänteisosmoosilaitteilla, jotka tuottavat 3 kertaa enemmän viemäriin menevää jätevettä kuin akvaarioon menevää pehmeää vettä, ja sitä hyvää vettä tulee sellaisella vauhdilla, että sun akvaarioon 50% vedenvaihto kestäisi puoli päivää. Ja sulla tulee sellaista vettä hanasta! Saksalaiset huutaisivat riemusta, jos saisivat samanlaista vettä hanasta! Tietysti eri asia, jos haluaisit kasvattaa mustiamolleja tai malawiahvenia.
pH:n tasaisena pysymiseen vaikuttaa karbonaattikovuus eli KH (Karbonathärte). Kokonaiskovuus on GH (Gesamthärte). dH tarkoittaa "saksalaista kovuusastetta" (deutscher Härtegrad) täsmentämättä onko kyseessä karbonaatti- vai kokonaiskovuus.
Olet varmaan lukenut jostain, että pH:n pitäisi olla alle 7. No sullahan perhoskirjoahvet ilmeisesti kutivat? Se jos jokin on merkki siitä, että pH on hyvä noin. Jos välttämättä haluat laskea sitä tai päästä sen heilahtelusta eroon, voit hankkia hiilidioksidinlevittimen, joka siis levittää hiilidioksidia kasvien käytettäväksi ja kuten yllä mainitsin, hiilidioksidin lisääminen alentaa pH:ta. Siinä voisi olla sellainen systeemi, joka sammuttaa levittämisen yöksi, niin CO2-pitoisuus pysyy tasaisempana eikä sitä yöllä tarvitakaan. Tai voit lisätä enemmän turvetta. Muuten jos vaihdat vähän väliä puolet vedestä, otat samalla turpeesta liuenneita humuksia pois akvaariosta. Jos tavoitteesi on saada aikaan runsas kukoistava kasvillisuus ja vaativampiakin lajeja, laittaisin CO2-levittimen, jos taas kasvit eivät ole niin väliksi (kunhan jotenkin pärjäävät), niin turvetta (jos siis välttämättä haluat pH:n alemmaksi).
Miljoonakalojen sairastumiseen minun veikkaus on, että kun laitoit alussa liikaa ruokaa, nousi kypsymättömän akvaarion veden bakteeritiheys niin korkeaksi, että kalat saivat bakteeri-infektion, mutta sairauksia on usein vaikea määrittää - tuo oli vain heitto. pH-vaihtelu tuskin on syynä. Jospa ne nyt pysyisivät hengissä, kun akvaario alkaa kypsyä etkä ilmeisesti enää liikaruoki. Jos vielä kala/kaloja sairastuu, ota se/ne heti pois.
Perhonen ei vaikuta lainkaan sairaalta, jos syö hyvin, on aggressivinen ja jopa kutua valmistelee.
Kasvien hoito on usein vaikeampaa kuin kalojen. Kasville pitää olla 1) valoa, 2) hiilidioksidia, ja 3) ravinteita. Jos jostain näistä on pula, ei auta lisätä muita. Kasvu menee heikoimman tekijän mukaan. Mitä ravinnetta laitat? Jos siinä ei ole nitraattia & fosfaattia, kuten useimmissa ei ole, voi niistä tulla puute, kun sulla on vielä noin vähän kaloja. Nitraatti voisi olla hyvä testata. Jos haluat rehevän kasvillisuuden, olisi varmaan aiheellista ostaa se toinen putki, jos takaosan kasvit silminnähden kärsivät valonpuutteesta. Jos olet lisännyt ohjeen mukaan lannoitetta, ei siitä varmaankaan ole pula (mahdollisesti nitraattia&fosfaattia lukuunottamatta), paitsi jos teet usein niitä 50% vedenvaihtoja etkä lisää uudestaan ravinnetta. Sitä vastoin hiilidioksidia on hyvään kasvinkasvuun ilmeisesti liian vähän. Emme tiedä karbonaattikovuuttasi, mutta jos kokonaiskovuus on 3, voisi karbonaatikovuus olla vaikka 2. pH oli muistaakseni ennen turpeen lisäämistä vähän päälle 7. Taulukosta näemme, että CO2-pitoisuus on tällöin jotain 4-5 mg/l, joka on hyvään kasvien kasvuun selvästi liian vähän. Tällaisia taulukoita löydät googlettamalla vaikka 'ph carbonate hardness co2'. Huom: arvot pätevät vain, jos vedessä ei ole merkittävästi jotain muuta happoa kuin hiilihappoa (joka tulee hiilidioksidista). Sulla on turpeen humushappoja, joten taulukko ei aivan täsmää.
Jos kotiloita on niin paljon, että näet niitä koko ajan kaikilla lehdillä, voivat nekin olla syyllisiä. Jos vähemmän, eivät.
Onnea poikasesta! Milliksen poikaset osaavat kyllä piiloutua pohjallekin. Niitä tulee lisää...
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Tänne on pitänyt tulla päivittämään jo aiemmin, luonnostelmaakin ehdin jo tehdä, mutta on loppupeleissä kiireiltä aina jäänyt. Tänään sitten sattui kummallinen katoaminen ja havaitsin jalustassa vuotoriskiä lisääviä ongelmia, joten juoksin tänne apua pyytämään.
Kummallisesti toinen perhoskirjoahvenista (koiras) on täysin löytymättömissä. Vajaa 2h ruokinnasta (jolloin söi hyvin ja vaikutti pirteältä, jahtasi naarasta hetken, jne) katselin akvaariota ja huomasin vain naaraan olevan näkösällä. Kun koirasta ei hetkeen näkynyt niin huolestuin ja aloitin etsinnän, jos se olisi jumissa jossain, sairaana pohjassa tai yllättäen menehtynyt. Milliskoiraita reilusti suurempana oletin sen löytyvän helpommin, mutta useampaa tuntia myöhemmin kala on yhä hukassa. Olettaisin tässä kohtaa että on menehtynyt, mutta löytämättä yhtälailla.
Mistä kalaa voisi vielä etsiä? Etsiessäni mm. sammutin suodattimet hetkeksi ja irrotin ne telineistään (varmistaakseni ettei sitä löytyisi niiden ja takalasin välistä), nostelin vuoroin kantoja sekä koriste-esineitä ja liikuttelin pohjaa sekä kasveja pihdeillä. Näkyvyyttä parantaakseni nostin myös suuren kiven kokonaan pois ja toistin vaiheet. Lopputuloksena en löytänyt ruumista tai muutakaan jälkeä kalasta. Akvaariossa oli valaisinkansi paikallaan joten pois hyppääminen ei ole ollut mahdollista, ja vajaassa parissa tunnissa sitä tuskin on syötykään, joten tilanne ihmetyttää. Mahdollista kuolinsyytäkään en tiedä. Miljoonakalakoiraista menehtyi lopulta vielä yksi n. viikkoa muiden jälkeen, ilman näkyviä sairauden merkkejä, ja loput ovat porskuttaneet eteenpäin, mutta samaa peruahan tämä voisi olla.
Tämän katoamistempun lisäksi huomasin etsinnän yhteydessä akvaarion ja jalustan välissä olevan puulevyn vääntyneen sekä osittain haljenneen. Eli n. 5cm paksu puulevy on ottanut kosteutta (ainakin näin luulen) ja siinä on pieni halkio noin puoleenväliin asti (paksuutta). Lisäksi se on vääntynyt mutkalle eli on epätasainen eikä sovi enää käyttöön. Onko teillä neuvoja millä tämä kannattaisi korvata? Puulevy tuli akvaarion ja jalustan mukana. Olisiko vastaava puulevy hyvä, jos sen päällystäisi jollain? Solumuovi levyn ja akvaarion väliin? Suoraan jalustalla akvaario ei luultavammin sovi pidettäväksi, sillä akvaario on koko lasinen eikä kehystetty, ja jalusta on pelkkä metallikehikko (joka on myös aavistuksen väärän kokoinen, minkä vuoksi edellinen omistaja kertoi puulevyä käyttävänsä). Vai kannattaisiko minun suosiolla ostaa nimenomaan tuolle Aquael Leddy 75:lle tarkoitettu jalusta? Neuvoja tai ehdotuksia saa antaa.
Tuon puulevyn vuoksi tuli pienoinen paniikki, että akvaario täytyy tyhjentää mahd. pian. Olen ostanut 40l perinteisemmän mallisen kehysakvaarion, tarkoituksenani korvata sillä tuo 30l kuutio, mutta en ole vielä ehtinyt siirtymään siihen. Pärjäisivätköhän kalat siinä muutaman päivän, kunnes saisin uuden puulevyn/vastaavan jalustaan? Milliksiä on 2u+5n, ja kuten kerroin niin perhosista koiras on kadoksissa, joten vain naaras on jäljellä.
Jotenkin tämä akvaarioharrastus tuntuu alkaneen hieman hankalasti, varsinkin tämän isomman akvaarion osalta. Toki itse olen moneen ansaan astunut, ja yllätyksiä tulee aina. Mutta siinä missä ison kanssa on tullut sählättyä niin pienemmän kanssa ollaan menty helpolla: 30l akvaariossa on nyt 4kpl kääpiömonnista (näitä seuraavasta erästä lisää), jotka ovat karanteenanneet ja odottaneet tuonne 40l siirtymistä. Odottaessaan ovat ehtineet kutea jo ainakin kahdesti, vesiarvot ovat pysyneet alusta asti hyvinä ja kasvit voivat hyvin. Siniset sukaravut (6kpl) ovat myös voineet altaassa hyvin, mitä nyt monnisia välillä säikähtävät ruoka-aikaan. Ainoana riesana tässä altaassa ovat olleet roskakotilot, jotka nekin ovat selkeästi vähentyneet muutaman petokotilon hankittuani. Levää tuli laseihin vasta kun vähensin lannoitusta sukarapujen kotiuttamisen yhteydessä, mutta sitäkin vain vähän eikä se jäänyt ongelmaksi. Tiedä sitten miksi tämä akvaario voi paremmin vaikka pienemmän kanssa ongelmia varoiteltiin olevan enemmän, mutta välillä on tehnyt mieli hankkia useampi pieni tuon ison tilalle.
Pahoittelut jos viestissä on virheitä, puhelimella niitä tuntuu jäävän useasti![Sarcastic :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
![Mr Green :mrgreen:](./images/smilies/icon_cheesygrin.gif)
Kummallisesti toinen perhoskirjoahvenista (koiras) on täysin löytymättömissä. Vajaa 2h ruokinnasta (jolloin söi hyvin ja vaikutti pirteältä, jahtasi naarasta hetken, jne) katselin akvaariota ja huomasin vain naaraan olevan näkösällä. Kun koirasta ei hetkeen näkynyt niin huolestuin ja aloitin etsinnän, jos se olisi jumissa jossain, sairaana pohjassa tai yllättäen menehtynyt. Milliskoiraita reilusti suurempana oletin sen löytyvän helpommin, mutta useampaa tuntia myöhemmin kala on yhä hukassa. Olettaisin tässä kohtaa että on menehtynyt, mutta löytämättä yhtälailla.
Mistä kalaa voisi vielä etsiä? Etsiessäni mm. sammutin suodattimet hetkeksi ja irrotin ne telineistään (varmistaakseni ettei sitä löytyisi niiden ja takalasin välistä), nostelin vuoroin kantoja sekä koriste-esineitä ja liikuttelin pohjaa sekä kasveja pihdeillä. Näkyvyyttä parantaakseni nostin myös suuren kiven kokonaan pois ja toistin vaiheet. Lopputuloksena en löytänyt ruumista tai muutakaan jälkeä kalasta. Akvaariossa oli valaisinkansi paikallaan joten pois hyppääminen ei ole ollut mahdollista, ja vajaassa parissa tunnissa sitä tuskin on syötykään, joten tilanne ihmetyttää. Mahdollista kuolinsyytäkään en tiedä. Miljoonakalakoiraista menehtyi lopulta vielä yksi n. viikkoa muiden jälkeen, ilman näkyviä sairauden merkkejä, ja loput ovat porskuttaneet eteenpäin, mutta samaa peruahan tämä voisi olla.
Tämän katoamistempun lisäksi huomasin etsinnän yhteydessä akvaarion ja jalustan välissä olevan puulevyn vääntyneen sekä osittain haljenneen. Eli n. 5cm paksu puulevy on ottanut kosteutta (ainakin näin luulen) ja siinä on pieni halkio noin puoleenväliin asti (paksuutta). Lisäksi se on vääntynyt mutkalle eli on epätasainen eikä sovi enää käyttöön. Onko teillä neuvoja millä tämä kannattaisi korvata? Puulevy tuli akvaarion ja jalustan mukana. Olisiko vastaava puulevy hyvä, jos sen päällystäisi jollain? Solumuovi levyn ja akvaarion väliin? Suoraan jalustalla akvaario ei luultavammin sovi pidettäväksi, sillä akvaario on koko lasinen eikä kehystetty, ja jalusta on pelkkä metallikehikko (joka on myös aavistuksen väärän kokoinen, minkä vuoksi edellinen omistaja kertoi puulevyä käyttävänsä). Vai kannattaisiko minun suosiolla ostaa nimenomaan tuolle Aquael Leddy 75:lle tarkoitettu jalusta? Neuvoja tai ehdotuksia saa antaa.
Tuon puulevyn vuoksi tuli pienoinen paniikki, että akvaario täytyy tyhjentää mahd. pian. Olen ostanut 40l perinteisemmän mallisen kehysakvaarion, tarkoituksenani korvata sillä tuo 30l kuutio, mutta en ole vielä ehtinyt siirtymään siihen. Pärjäisivätköhän kalat siinä muutaman päivän, kunnes saisin uuden puulevyn/vastaavan jalustaan? Milliksiä on 2u+5n, ja kuten kerroin niin perhosista koiras on kadoksissa, joten vain naaras on jäljellä.
Jotenkin tämä akvaarioharrastus tuntuu alkaneen hieman hankalasti, varsinkin tämän isomman akvaarion osalta. Toki itse olen moneen ansaan astunut, ja yllätyksiä tulee aina. Mutta siinä missä ison kanssa on tullut sählättyä niin pienemmän kanssa ollaan menty helpolla: 30l akvaariossa on nyt 4kpl kääpiömonnista (näitä seuraavasta erästä lisää), jotka ovat karanteenanneet ja odottaneet tuonne 40l siirtymistä. Odottaessaan ovat ehtineet kutea jo ainakin kahdesti, vesiarvot ovat pysyneet alusta asti hyvinä ja kasvit voivat hyvin. Siniset sukaravut (6kpl) ovat myös voineet altaassa hyvin, mitä nyt monnisia välillä säikähtävät ruoka-aikaan. Ainoana riesana tässä altaassa ovat olleet roskakotilot, jotka nekin ovat selkeästi vähentyneet muutaman petokotilon hankittuani. Levää tuli laseihin vasta kun vähensin lannoitusta sukarapujen kotiuttamisen yhteydessä, mutta sitäkin vain vähän eikä se jäänyt ongelmaksi. Tiedä sitten miksi tämä akvaario voi paremmin vaikka pienemmän kanssa ongelmia varoiteltiin olevan enemmän, mutta välillä on tehnyt mieli hankkia useampi pieni tuon ison tilalle.
Pahoittelut jos viestissä on virheitä, puhelimella niitä tuntuu jäävän useasti
![Sarcastic :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Kadonneen perkoskirjoahvenen katoamistavan veikkaan silti olevan hyppääminen. Kalat onnistuvat joskus hyppäämään mitä ihmeellisimpiin paikkoihin. Oletko tarkistanut valaisinkannen sisältä? Jos se olisi jossain siellä kannen rakenteessa.
Puulevyn halkeaminen on ilman muuta huolestuttavaa. Se voi johtua siitä, että lattia ei ole tasainen, vaan esim. joku jalustan jaloista (jos siinä on erilliset jalat) on korkeammalla tai matalammalla kuin muut. Akvaariojalusta pitäisi ehdottomasti seisoa tasaisella paikalla. Jos sen alla joku paikka on matalammalla, se pitää korjata laittamalla jotain (vaikka puuta tai paperia) jalustan alle siihen kohtaan. Sinun pitää tarkistaa myös, onko tasaisella lattialla seisova jalusta myös yläosastaan tasainen, vai onko se kenties myös vääntynyt tai vinoksi rakennettu. Jos sekin on vino, niin sekin epätasaisuus pitää korjata tai ostaa uusi jalusta. Vahingoittunut puulevy pitää korvata uudella; senkin pitää tietysti olla tasainen. Levyn ja akvaarion väliin pitää ehdottomasti laittaa jotain pehmeää, solumuovia tai styroksia. Muuten jo lasin ja levyn väliin jäänyt pieni hiekanjyvänen saattaa rikkoa lasin. Kannattaa tosiaan verrata, olisiko järkevämpi ostaa tuolle akvaariolle vartavasten tehty jalusta, mutta silti ei saa unohtaa lattian tasaisuuden tarkistusta/korjausta.
Kaikissa akvaarioissa nykyään kehys on pelkkä koriste. Lasit pysyvät yhdessä silikonilla tai muulla liimalla.
Kalasi pärjäävät hyvin väliaikaisesti pienessä akvaariossa.
Alussa saattaa tosiaan tulla kaikenlaisia ongelmia. Siksi kommentoin sinulle, että ei kannata aluksi välittää toissijaisista asioista, kuten pH:n pitämisestä alle 7:n.
Puulevyn halkeaminen on ilman muuta huolestuttavaa. Se voi johtua siitä, että lattia ei ole tasainen, vaan esim. joku jalustan jaloista (jos siinä on erilliset jalat) on korkeammalla tai matalammalla kuin muut. Akvaariojalusta pitäisi ehdottomasti seisoa tasaisella paikalla. Jos sen alla joku paikka on matalammalla, se pitää korjata laittamalla jotain (vaikka puuta tai paperia) jalustan alle siihen kohtaan. Sinun pitää tarkistaa myös, onko tasaisella lattialla seisova jalusta myös yläosastaan tasainen, vai onko se kenties myös vääntynyt tai vinoksi rakennettu. Jos sekin on vino, niin sekin epätasaisuus pitää korjata tai ostaa uusi jalusta. Vahingoittunut puulevy pitää korvata uudella; senkin pitää tietysti olla tasainen. Levyn ja akvaarion väliin pitää ehdottomasti laittaa jotain pehmeää, solumuovia tai styroksia. Muuten jo lasin ja levyn väliin jäänyt pieni hiekanjyvänen saattaa rikkoa lasin. Kannattaa tosiaan verrata, olisiko järkevämpi ostaa tuolle akvaariolle vartavasten tehty jalusta, mutta silti ei saa unohtaa lattian tasaisuuden tarkistusta/korjausta.
Kaikissa akvaarioissa nykyään kehys on pelkkä koriste. Lasit pysyvät yhdessä silikonilla tai muulla liimalla.
Kalasi pärjäävät hyvin väliaikaisesti pienessä akvaariossa.
Alussa saattaa tosiaan tulla kaikenlaisia ongelmia. Siksi kommentoin sinulle, että ei kannata aluksi välittää toissijaisista asioista, kuten pH:n pitämisestä alle 7:n.
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Ainakin yksi poikkeus löytyy. Kotimaista laatutyötä, jossa kehys oikeasti tukevoittaa rakennetta ja samalla tulee yksi vesitiivis lisäkerros silikonia.
https://www.akvaariokauppa.fi/new/p1490 ... na-fi.html
-
- Starting Member
- Viestit: 10
- Liittynyt: 07:32, 19.11.2023
- Sukupuoli: Nainen
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Heips!
Luin mielenkiinnolla, ja myönnettäköön myös kauhulla, tätä viestiketjua ja uskaltauduin nyt tungettelemaan tähän. Täällä siis uusvanha akvaristi ja uusi foorumilla, tervehdys siis kaikille!
Akvaariokärpänen puri reilun 15v. tauon jälkeen. Mulla oli jo lapsena eka akvaario ja sitten aikuisiällä vuosia, muistaakseni n. 200l ja 350l. Jotain tietoa siis on, tai niin luulin, kunnes aloin lueskella aiheesta enemmän ja järkytyin kuinka tämäkin maailma on muuttunut
tai sitten silloin muinoin ei tietoa ollut näin paljon tarjolla. Silloin ei vesiarvoja mittailtu eikä kalastoa sen kummemmin mietitty. Ostettiin ne mitkä oli kivoja ja mitkä sopi käytökseltään suurin piirtein yhteen.
Noh mutta enivei, neuvoja olisin vailla. Olen kahlannut jo foorumia ristiin rastiin samoin nettiä ylipäätään.
Ajatuksena siis n. 100l allas. Ehkäpä tämä https://akvaariolinna.fi/shop/akvaariot ... -75-black/ tarvitseeko tämä mahdollisesti vielä toisen suodattimen?
Ottaisin isomman, mutta tila ei valitettavasti anna myöten.
Kalastoa olen myös pohtinut ja tässä ketjussa oli hyviä pointteja ja sain vähän ideoita myös itselleni, kiitos siis niistä.
Aluksi törmäsin sinikeltamalawiahveneen ja ajattelin että se on siinä. Haluan sellaisia. Luin Olli Leinon Perustietoa Malaweista (taisin löytää sen täältä) ja ajattelin, että helppo homma. Noh enemmän tietoa haettuani ja kämppää mittailtuani, totesin että tarvitsisin siihen ainakin isomman tankin. Eli taidan haudata sen nyt kuitenkin tältä erää.
Mutta siis tämän hetkinen visio olisi jotakuinkin tällainen:
- Hunajarihmakala / Kääpiörihmakala pariskunta
- Katinkultamonni / partamonni
- Töyhtökääpiöahven / Lippukirjoahven / Keltakääpiöahven / Perhoskirjoahven / pariskunta
- Miljoonakalaparvi / Molli dalmatialainen parvi
Kasveja en ihan hirveästi ole vielä katsellut, mutta jotain helppoja pintaan kasvavia. Rihmikset tais tykätä näistä?
Jotain muuta helppoa ja matalampaa. Yksi kasvi mihin ihastuin on Papukaijalehti.
Pohjamateriaali meinaa tuottaa päänvaivaa. Raekoko ehkä helpoin 1-2mm, mutta tumma vai vaalea meinaa nyt tuottaa päänvaivaa.
Tässä siis ajatuksia näin alkuun. Oonko ihan metsässä näiden kanssa? Kommentteja, vinkkejä, ideoita, mitä vaan otetaan vastaan. Kiitos jo etukäteen!![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Luin mielenkiinnolla, ja myönnettäköön myös kauhulla, tätä viestiketjua ja uskaltauduin nyt tungettelemaan tähän. Täällä siis uusvanha akvaristi ja uusi foorumilla, tervehdys siis kaikille!
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Akvaariokärpänen puri reilun 15v. tauon jälkeen. Mulla oli jo lapsena eka akvaario ja sitten aikuisiällä vuosia, muistaakseni n. 200l ja 350l. Jotain tietoa siis on, tai niin luulin, kunnes aloin lueskella aiheesta enemmän ja järkytyin kuinka tämäkin maailma on muuttunut
![Shocked 8O](./images/smilies/icon_eek.gif)
![Mr Green :mrgreen:](./images/smilies/icon_cheesygrin.gif)
Noh mutta enivei, neuvoja olisin vailla. Olen kahlannut jo foorumia ristiin rastiin samoin nettiä ylipäätään.
Ajatuksena siis n. 100l allas. Ehkäpä tämä https://akvaariolinna.fi/shop/akvaariot ... -75-black/ tarvitseeko tämä mahdollisesti vielä toisen suodattimen?
Ottaisin isomman, mutta tila ei valitettavasti anna myöten.
Kalastoa olen myös pohtinut ja tässä ketjussa oli hyviä pointteja ja sain vähän ideoita myös itselleni, kiitos siis niistä.
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Aluksi törmäsin sinikeltamalawiahveneen ja ajattelin että se on siinä. Haluan sellaisia. Luin Olli Leinon Perustietoa Malaweista (taisin löytää sen täältä) ja ajattelin, että helppo homma. Noh enemmän tietoa haettuani ja kämppää mittailtuani, totesin että tarvitsisin siihen ainakin isomman tankin. Eli taidan haudata sen nyt kuitenkin tältä erää.
![Confused :?](./images/smilies/icon_confused.gif)
Mutta siis tämän hetkinen visio olisi jotakuinkin tällainen:
- Hunajarihmakala / Kääpiörihmakala pariskunta
- Katinkultamonni / partamonni
- Töyhtökääpiöahven / Lippukirjoahven / Keltakääpiöahven / Perhoskirjoahven / pariskunta
- Miljoonakalaparvi / Molli dalmatialainen parvi
Kasveja en ihan hirveästi ole vielä katsellut, mutta jotain helppoja pintaan kasvavia. Rihmikset tais tykätä näistä?
Jotain muuta helppoa ja matalampaa. Yksi kasvi mihin ihastuin on Papukaijalehti.
Pohjamateriaali meinaa tuottaa päänvaivaa. Raekoko ehkä helpoin 1-2mm, mutta tumma vai vaalea meinaa nyt tuottaa päänvaivaa.
![Sarcastic :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
Tässä siis ajatuksia näin alkuun. Oonko ihan metsässä näiden kanssa? Kommentteja, vinkkejä, ideoita, mitä vaan otetaan vastaan. Kiitos jo etukäteen!
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Akvaario hankinnassa 15v. tauon jälkeen...
1 kpl koiria löytyy 🐶
1 kpl koiria löytyy 🐶
-
- Starting Member
- Viestit: 10
- Liittynyt: 07:32, 19.11.2023
- Sukupuoli: Nainen
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Lisätään vielä, että vaikka luin tämän ketjun sekä muitakin, täytyy lukea tämä vielä uudestaan. Niin paljon tietoa ja uusia asioita on, että kaikki ei pysynyt päässä.
Tuo kypsyttäminen ym. eniten hirvittää. Eli selkokielellä ja ratakiskolla menee parhaiten perille. Mitä tarvitsen missäkin vaiheessa jne.?
Ja tietenkin mahdollisimman helpolla
Lukaisen siis uudestaan tämän ja varmasti muutakin.
![Mr Green :mrgreen:](./images/smilies/icon_cheesygrin.gif)
Tuo kypsyttäminen ym. eniten hirvittää. Eli selkokielellä ja ratakiskolla menee parhaiten perille. Mitä tarvitsen missäkin vaiheessa jne.?
Ja tietenkin mahdollisimman helpolla
![Mr Green :mrgreen:](./images/smilies/icon_cheesygrin.gif)
Lukaisen siis uudestaan tämän ja varmasti muutakin.
Akvaario hankinnassa 15v. tauon jälkeen...
1 kpl koiria löytyy 🐶
1 kpl koiria löytyy 🐶
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Kyllä 100-litrainen on ihan hyvä aloituskoko! Tervetuloa harrastuksen pariin taas.
Miljoonakalat ja mollit vaatii kovempaa ja emäksisempää.vettä kuin nuo muut. Mollit kasvaa myös tosi isoiksi. Sinuna aloittaisin mittaamalla hanavetesi vesiarvot, kalat on helpoin valita niiden mukaan. Yleensä vesi on pehmeää ja vähän happaman puolella, eli sopii hyvin monille aasialaisille parvikaloille (barbit, rasborat ym), rihmakaloille, kirjoahvenille ja eteläamerikkalaisille parvikaloille (tetrat ym). Alkuun kannattaa ottaa ihan rauhassa ja nauttia suunnittelemisesta. Tuon kokoisessa altaassa pääsääntönä ajatellaan, että toimiva kalasto on keskiveden parvi, joku pohjakala/pohjaparvi ja sitten vähän isompia (rihmakalat, kirjoahvenet esim) pari tai haaremi. Missään nimessä alkuun ei kannata ottaa näitä kaikkia, vaan hankkia ensin vain yhtä lajia.
Kypsyttäminen on nykyisin helppoa, kun on toimivia bakteerivalmisteita joilla se onnistuu. Ensialkuun on tärkeä huolehtia, että saat mitatuksi nitriitin ja nitraatin, ne kertovat kypsymisestä.
Miljoonakalat ja mollit vaatii kovempaa ja emäksisempää.vettä kuin nuo muut. Mollit kasvaa myös tosi isoiksi. Sinuna aloittaisin mittaamalla hanavetesi vesiarvot, kalat on helpoin valita niiden mukaan. Yleensä vesi on pehmeää ja vähän happaman puolella, eli sopii hyvin monille aasialaisille parvikaloille (barbit, rasborat ym), rihmakaloille, kirjoahvenille ja eteläamerikkalaisille parvikaloille (tetrat ym). Alkuun kannattaa ottaa ihan rauhassa ja nauttia suunnittelemisesta. Tuon kokoisessa altaassa pääsääntönä ajatellaan, että toimiva kalasto on keskiveden parvi, joku pohjakala/pohjaparvi ja sitten vähän isompia (rihmakalat, kirjoahvenet esim) pari tai haaremi. Missään nimessä alkuun ei kannata ottaa näitä kaikkia, vaan hankkia ensin vain yhtä lajia.
Kypsyttäminen on nykyisin helppoa, kun on toimivia bakteerivalmisteita joilla se onnistuu. Ensialkuun on tärkeä huolehtia, että saat mitatuksi nitriitin ja nitraatin, ne kertovat kypsymisestä.
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Sama kokemus minulla että ennen vanhaan ei vesiarvoja mittailtu ja ostettiin kalat mitkä näytti kiinnostavilta.
Et tarvii toista suodatinta jollet ota hirveesti kaloja ja ehdottomasti suosittelen että otat vain kohtuullisesti kaloja.
Mainitsemistasi kaloista kannattaa kääpiörihmakala rankata heti pois, ellet voi ostaa niitä suoraan privaattiviljelijältä. Suurella osalla kaupassa myytävistä on nykyään eräs lajispesifinen virustauti eivätkä elä kauan. Dwarf gourami iridovirus, jos muistan oikein. Muista, kuten Kerttu jo sanoi, molli tarvitsee kovaa vettä samoin kuin viljellyt miljoonakalat. Muutenkaan en suosittele miljoonakalaa koska ne lisääntyvät niin tehokkaasti että täyttävät pian altaan. Joku kirjoahven voi kyllä pitää kannan kurissa. Miljoonakalaa en suosittele hunajarihmakalan seuraan siksikään että se on niin nopea syöjä että hunaja voi jäädä ilman ruokaa.
Katinkultamonneja useampi jos otat niitä.
Rihmis tykkää pintakasvillisuudesta.
Pohjalle suosittelen tummahkoa materiaalia, silloin kalojen värit pääsevät oikeuksiinsa paremmin.
Et tarvii toista suodatinta jollet ota hirveesti kaloja ja ehdottomasti suosittelen että otat vain kohtuullisesti kaloja.
Mainitsemistasi kaloista kannattaa kääpiörihmakala rankata heti pois, ellet voi ostaa niitä suoraan privaattiviljelijältä. Suurella osalla kaupassa myytävistä on nykyään eräs lajispesifinen virustauti eivätkä elä kauan. Dwarf gourami iridovirus, jos muistan oikein. Muista, kuten Kerttu jo sanoi, molli tarvitsee kovaa vettä samoin kuin viljellyt miljoonakalat. Muutenkaan en suosittele miljoonakalaa koska ne lisääntyvät niin tehokkaasti että täyttävät pian altaan. Joku kirjoahven voi kyllä pitää kannan kurissa. Miljoonakalaa en suosittele hunajarihmakalan seuraan siksikään että se on niin nopea syöjä että hunaja voi jäädä ilman ruokaa.
Katinkultamonneja useampi jos otat niitä.
Rihmis tykkää pintakasvillisuudesta.
Pohjalle suosittelen tummahkoa materiaalia, silloin kalojen värit pääsevät oikeuksiinsa paremmin.
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Ai niin, kypsyttämisestä vielä. Bakteerivalmisteet eivät aina toimi. Tästä on tieteellinen tutkimuskin. Varsinkin nyt talvella voi olla että bakteerit ovat jossain välissä saaneet kylmää ja kuolleet. Jos laitat bakteerivalmistetta, pitää YHTÄ AIKAA laittaa ekat kalat. Aluksi vain hyvin vähän kaloja joita ruokitaan hyvin säästeliäästi. Mittaat NO2:sta esim joka toinen pv. Jos nousee yli 0,5 niin toimenpiteitä.
-
- Starting Member
- Viestit: 10
- Liittynyt: 07:32, 19.11.2023
- Sukupuoli: Nainen
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Äh, kirjoitin jo vastauksen, ja mielestäni lähetinkin sen, mutta jotain tapahtui. Minne lie eetteriin kadonnut.
Noh koitetaan uudestaan.
Kiitos kerttu!
Jotenkin ihan täpinöissään olen tässä ollut, mutta sen verran malttanut kuitenkin, että mitään ei ole vielä hankittu. Suunnitelmia ja visioita on kyllä. Mutta hyvin suunniteltu on puoliksi tehty, vai miten ne viisaat sanoo
Joo tosiaan varsinkin tuo milliksien vesiarvot tuli sitten itsellenikin jälkikäteen mieleen. En nyt muista miksi olin ne listaani laittanut, samoin mollit.. Liekö johtunut siitä, että tässä ketjussa taisi Minnillä niitä olla, mutta nehän olikin sitten jotain vanhaa kantaa.. Täytyy tuo keskiveden parvikala miettiä uudestaan rauhassa. Kiitos vinkeistä!
Sen verran vesilaitokselta katsoin, että tampereella vesi on pehmeää (alle 5dH tai 0,90 mmol/l) ja pH 7,5-8,5. Toki vielä itse ne mittaan.
Ehkä mä selviän siitä kypsyttämisestä..
Tässä ketjussa oli paljon arvokasta tietoa siitä.
Ja tähän väliin, kiitos myös kr70 vastauksesta! Juu silloin ennen vanhaan mentiin vähän sinne päin näissä hommissa.
Niin se maailma muuttuu.
Mikä olisi sellainen hyvä vesitestisetti tmv. millä voisi mitata ne tärkeimmät ja tarpeellisimmat vesiarvot? Entä mitkä on ne litkut ja tökömentit, mitä tarvitsen alkuun kypsyttämiseen ym. ja sitten vielä jatkossakin? Ihan saa merkkejä ja tuotteita suositella. Tarjontaa on niin paljon ja pää on nyt jo pyörryksissä.
Ja alkuun siis pitää toki olla allas, ja tuossa tuleekin mukana valo, suodatin ja lämmitin, alusta tai jalusta on vielä mietinnässä, kasvit, sekä se pohjamateriaali. Ja niinkuin kr tuossa jo vinkkasi, että tumma parempi. Onko jotain ihan konkreettista suositella? Raekoko 1-2mm taitaa olla hyvä?
Ja hienoa jos pärjään tuossa mukana tulevalla suodattimella. Onko jollain muuten kokemusta tuosta merkistä/mallista? Ymmärsin, että AquaEl pitäisi olla ihan hyvä merkki ainakin. Ja tuo settinä hankkiminen jotenkin houkuttaa, kun tulee tuo tekniikkakin sitten mukana.
Kalastosta vielä, ei ollut tarkoitus kaikkia noita hankkia. Olin laittanut itselleni muistiin mitkä olisi käypäsiä.
Mutta siis millikset, mollit ja kääpiörihmis vedetään yli. Lyhytikäisyys mahdollisen viruksen takia olikin uusi ja tärkeä tieto minulle. Kiitos siitä kr! Hunajarihmakala on kyllä kaunis.
Ja Katinkultamonneja siis useampi. Montako urosta ja naarasta? Lisääntyykö kuinka? Ja mikä määrä olisi hyvä.
Entäs partiksen kanssa, jos jostain syytä päädyn siihen? Tarviiko se kaverin? Meillä muistaakseni oli niitä silloin muinoin, mytta en muista yhtään oliko yksi vai useampi samaan aikaan.
Palettikaloja mietin ihan alkuun ahvenista tuohon porukkaan, mutta sitten luin että lisääntyvät helposti, ja sitten niiden kanssa ollaan pulassa. Mitä ootte mieltä tästä? Kauniita kaloja ovat kyllä.
Ja nuo ahvenet, nihin tykästyin heti kun netissä niihin törmäsin. Upean värisiä lajeja, mutta taitaa olla jotkut melko äksyjä ja toiset taas ei kokonsa puolesta sovellu noin pieneen altaaseen. Onko kuitenkin mahdollista pitää esim. kahta kääpiöahvenlajia samassa altaassa? Toki altaan koko, ovatko pinta-, keski-, vai pohjaveden asukkeja sekä muut tekijät vaikuttavat myös.
Kasveista taisin ajatella tuota köynnöstävää Vedensuosikkia, joku matalammaksi jäävä Anubias ja sitten se Papukaijalehti. Tosin nämä eivät vielä taida riittää? Ehdotuksia siis otetaan vastaan.
Tuntuu tosiaan siltä, kuin ei olisi koskaan akvaariota omistanutkaan.
No parempi toki kysyä ja selvitellä etukäteen mahdollisimman paljon. Tuolla oli joku muukin päivitellyt samaa, kun oli pitkän ajan jälkeen palannut akvaristiksi. Paljon varmasti kyselen ja ketjut rönsyää. Kiitos ja anteeksi jo valmiiksi!
En tiedä olisiko mun pitänyt aloittaa vallan oma ketju? Vai onko se kuinka tarkkaa täällä? Tässä vaan on hyvin paljon samoja asioita, mitä itse pohdin ja siksi tähän oli jotenkin luonteva kirjoittaa.
Mitähän muuten Minnille ja akvaarioelämälle kuuluu? Onhan tämä toki vuoden vanha ketju, mutta jos Minni foorumilla vielä käy, niin olisi mukava kuulla kuulumisia.
Noh koitetaan uudestaan.
Kiitos kerttu!
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Joo tosiaan varsinkin tuo milliksien vesiarvot tuli sitten itsellenikin jälkikäteen mieleen. En nyt muista miksi olin ne listaani laittanut, samoin mollit.. Liekö johtunut siitä, että tässä ketjussa taisi Minnillä niitä olla, mutta nehän olikin sitten jotain vanhaa kantaa.. Täytyy tuo keskiveden parvikala miettiä uudestaan rauhassa. Kiitos vinkeistä!
Sen verran vesilaitokselta katsoin, että tampereella vesi on pehmeää (alle 5dH tai 0,90 mmol/l) ja pH 7,5-8,5. Toki vielä itse ne mittaan.
Ehkä mä selviän siitä kypsyttämisestä..
![Neutral :|](./images/smilies/icon_neutral.gif)
Ja tähän väliin, kiitos myös kr70 vastauksesta! Juu silloin ennen vanhaan mentiin vähän sinne päin näissä hommissa.
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Mikä olisi sellainen hyvä vesitestisetti tmv. millä voisi mitata ne tärkeimmät ja tarpeellisimmat vesiarvot? Entä mitkä on ne litkut ja tökömentit, mitä tarvitsen alkuun kypsyttämiseen ym. ja sitten vielä jatkossakin? Ihan saa merkkejä ja tuotteita suositella. Tarjontaa on niin paljon ja pää on nyt jo pyörryksissä.
Ja alkuun siis pitää toki olla allas, ja tuossa tuleekin mukana valo, suodatin ja lämmitin, alusta tai jalusta on vielä mietinnässä, kasvit, sekä se pohjamateriaali. Ja niinkuin kr tuossa jo vinkkasi, että tumma parempi. Onko jotain ihan konkreettista suositella? Raekoko 1-2mm taitaa olla hyvä?
Ja hienoa jos pärjään tuossa mukana tulevalla suodattimella. Onko jollain muuten kokemusta tuosta merkistä/mallista? Ymmärsin, että AquaEl pitäisi olla ihan hyvä merkki ainakin. Ja tuo settinä hankkiminen jotenkin houkuttaa, kun tulee tuo tekniikkakin sitten mukana.
Kalastosta vielä, ei ollut tarkoitus kaikkia noita hankkia. Olin laittanut itselleni muistiin mitkä olisi käypäsiä.
Mutta siis millikset, mollit ja kääpiörihmis vedetään yli. Lyhytikäisyys mahdollisen viruksen takia olikin uusi ja tärkeä tieto minulle. Kiitos siitä kr! Hunajarihmakala on kyllä kaunis.
Ja Katinkultamonneja siis useampi. Montako urosta ja naarasta? Lisääntyykö kuinka? Ja mikä määrä olisi hyvä.
Entäs partiksen kanssa, jos jostain syytä päädyn siihen? Tarviiko se kaverin? Meillä muistaakseni oli niitä silloin muinoin, mytta en muista yhtään oliko yksi vai useampi samaan aikaan.
Palettikaloja mietin ihan alkuun ahvenista tuohon porukkaan, mutta sitten luin että lisääntyvät helposti, ja sitten niiden kanssa ollaan pulassa. Mitä ootte mieltä tästä? Kauniita kaloja ovat kyllä.
Ja nuo ahvenet, nihin tykästyin heti kun netissä niihin törmäsin. Upean värisiä lajeja, mutta taitaa olla jotkut melko äksyjä ja toiset taas ei kokonsa puolesta sovellu noin pieneen altaaseen. Onko kuitenkin mahdollista pitää esim. kahta kääpiöahvenlajia samassa altaassa? Toki altaan koko, ovatko pinta-, keski-, vai pohjaveden asukkeja sekä muut tekijät vaikuttavat myös.
Kasveista taisin ajatella tuota köynnöstävää Vedensuosikkia, joku matalammaksi jäävä Anubias ja sitten se Papukaijalehti. Tosin nämä eivät vielä taida riittää? Ehdotuksia siis otetaan vastaan.
Tuntuu tosiaan siltä, kuin ei olisi koskaan akvaariota omistanutkaan.
![Shocked 8O](./images/smilies/icon_eek.gif)
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
En tiedä olisiko mun pitänyt aloittaa vallan oma ketju? Vai onko se kuinka tarkkaa täällä? Tässä vaan on hyvin paljon samoja asioita, mitä itse pohdin ja siksi tähän oli jotenkin luonteva kirjoittaa.
Mitähän muuten Minnille ja akvaarioelämälle kuuluu? Onhan tämä toki vuoden vanha ketju, mutta jos Minni foorumilla vielä käy, niin olisi mukava kuulla kuulumisia.
Akvaario hankinnassa 15v. tauon jälkeen...
1 kpl koiria löytyy 🐶
1 kpl koiria löytyy 🐶
-
- Starting Member
- Viestit: 10
- Liittynyt: 07:32, 19.11.2023
- Sukupuoli: Nainen
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Okei. Hyvä tietää tämäkin.kr70 kirjoitti: ↑22:34, 30.11.2023 Ai niin, kypsyttämisestä vielä. Bakteerivalmisteet eivät aina toimi. Tästä on tieteellinen tutkimuskin. Varsinkin nyt talvella voi olla että bakteerit ovat jossain välissä saaneet kylmää ja kuolleet. Jos laitat bakteerivalmistetta, pitää YHTÄ AIKAA laittaa ekat kalat. Aluksi vain hyvin vähän kaloja joita ruokitaan hyvin säästeliäästi. Mittaat NO2:sta esim joka toinen pv. Jos nousee yli 0,5 niin toimenpiteitä.
Kun nuo pohjakalat, siis monnit, on ainakin varmoja jompi kumpi laji niin voin varmaankin hankkia sitten ne? Samoin Hunajarihmikset. Että mennäänkö yhdellä lajilla ensin vai otanko jonkun toisenkin tuohon alkuun?
Akvaario hankinnassa 15v. tauon jälkeen...
1 kpl koiria löytyy 🐶
1 kpl koiria löytyy 🐶
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Testit pitää olla tippatestejä. Jotkut kauppiaatkin tuntuvat suosittelevan tikkutestejä. "Riittävät aloittelijalle", ihan kuin aloittelijalle ei olisi niin tärkeää, että vesi on hyvänlaatuista. Toistuvasti on jouduttu toteamaan, että tikkutestit saattavat näyttää mitä sattuu. JBL-merkillä on nykyään parhaat harrastuskäyttöön tarkoitetut tippatestit. Voit ostaa tällaisen kombisetin:
https://www.jbl.de/?mod=products&func=d ... en&id=8698
tai yksittäin. Tärkein alussa käynnistysvaiheessa on NO2. Riippuen siitä, kuinka vakavasti haluat panostaa kasvien kasvatukseen, voivat ravinnetasojen mittaustestit olla tärkeitä, kuten NO3, ja Fe.
Jos haluat bakteerivalmisteella yrittää kypsyttää, niin esim. JBL Denitrol, Tetra SafeStart tai Prodibio. Jälkimmäinen siitä hyvä, että valmiste on pienissä ampulleissa, joten jos käyttää yhden, on loppu yhä suljetuissa pakkauksissa. Denitrol-pullon kun avaa, ei tuote säily enää kauan hyvänä. Bakteerivalmiste pitää talvella käydä ostamassa kaupassa, ei missää tapauksessa tilata postissa, koska paketti ei ole koko ajan lämpimässä. Kaupasta sen voi tuoda kotiin vaikka povitaskussa ja toivoa, että tavara ei ole saanut kylmää myöskään lähetyksessä tehtaalta kauppaan. Kypsytystuotteeseen ei kuitenkaan kannata luottaa. Tärkeintä on, että otat aluksi vain yhden lajin ja aloitat vähällä ruokinnalla ja seuraat NO2-arvoa. Parin viikon päästä voit ottaa seuraavan lajin. Akvaario kypsyy joka tapauksessa itsekseen ilman mitään pullobakteereja, mutta siinä kestää aikansa. Yksi mahdollisuus on myös laittaa ensin kasvit (heti akvaarion pystytyksen jälkeen) ja suodattimen toimimaan sitten odottaa viikko ennen kuin otat ekat kalat. Kuolleet kasvinosatkin aiheuttavat hieman typpikuormaa, jolloin ekojen kalojen tullessa bakteerinkasvu ei lähde ihan nollista. Paras olisi, jos saisit joltain harrastajalta vähän suodatinmateriaalia, jota voisit laittaa omaan suodattimeesi. Siten kypsytys sujuisi nopeiten.
Pohjamateriaalin raekokoon on eri koulukuntia. Hienoa hiekkaa pitää pöyhiä aika ajoin tai laittaa kierteissarvikotiloita pöyhimään. Soraa pitää imuroida lapolla säännöllisesti.
Katinkultamonnien sukupuolia taitaa olla pieninä vaikea erottaa. Muutama yksilöä. Saattavat kutea mutta poikaset häviävät muiden kalojen suihin. Partamonni sitävastoin vahtii poikasiaan ja lisääntyy kuin rotta, kani tai miljoonakala, minkä vuoksi niitä pidetään yleensä yksitellen. Tietenkin voi kyseenalaistaa sen, kuinka humaania on pitää kalaa yksinään vain siksi, ettei se voisi lisääntyä.
Palettikala lisääntyy tosiaan helposti ja yleensä jokunen poikanen säästyy, koska vanhemmat vahtivat niitä. Seura-akvaariossa poikaset jäävät kuitenkin helposti liian vähälle ruoalle, jolloin niistä tulee kääpiökasvuisia tai kehityshäiriöisiä.
Ei ole mikään sääntö, että joka akvaario tarvitsee parvikalan. Totta on, että monet valitsevat kalansa periaatteella parvikala-reviirikala-pohjakala, mutta toimivan kombon saa kasaan muutenkin.
Periaatteessa olisit voinut aloittaa oman ketjun, mutta koska tämän ketjun aloittaja on tainnut hävitä, on kai ihan sama kirjoittaa tähänkin.
Ps. Holy Diveria kuuntelin 80-luvulla
https://www.jbl.de/?mod=products&func=d ... en&id=8698
tai yksittäin. Tärkein alussa käynnistysvaiheessa on NO2. Riippuen siitä, kuinka vakavasti haluat panostaa kasvien kasvatukseen, voivat ravinnetasojen mittaustestit olla tärkeitä, kuten NO3, ja Fe.
Jos haluat bakteerivalmisteella yrittää kypsyttää, niin esim. JBL Denitrol, Tetra SafeStart tai Prodibio. Jälkimmäinen siitä hyvä, että valmiste on pienissä ampulleissa, joten jos käyttää yhden, on loppu yhä suljetuissa pakkauksissa. Denitrol-pullon kun avaa, ei tuote säily enää kauan hyvänä. Bakteerivalmiste pitää talvella käydä ostamassa kaupassa, ei missää tapauksessa tilata postissa, koska paketti ei ole koko ajan lämpimässä. Kaupasta sen voi tuoda kotiin vaikka povitaskussa ja toivoa, että tavara ei ole saanut kylmää myöskään lähetyksessä tehtaalta kauppaan. Kypsytystuotteeseen ei kuitenkaan kannata luottaa. Tärkeintä on, että otat aluksi vain yhden lajin ja aloitat vähällä ruokinnalla ja seuraat NO2-arvoa. Parin viikon päästä voit ottaa seuraavan lajin. Akvaario kypsyy joka tapauksessa itsekseen ilman mitään pullobakteereja, mutta siinä kestää aikansa. Yksi mahdollisuus on myös laittaa ensin kasvit (heti akvaarion pystytyksen jälkeen) ja suodattimen toimimaan sitten odottaa viikko ennen kuin otat ekat kalat. Kuolleet kasvinosatkin aiheuttavat hieman typpikuormaa, jolloin ekojen kalojen tullessa bakteerinkasvu ei lähde ihan nollista. Paras olisi, jos saisit joltain harrastajalta vähän suodatinmateriaalia, jota voisit laittaa omaan suodattimeesi. Siten kypsytys sujuisi nopeiten.
Pohjamateriaalin raekokoon on eri koulukuntia. Hienoa hiekkaa pitää pöyhiä aika ajoin tai laittaa kierteissarvikotiloita pöyhimään. Soraa pitää imuroida lapolla säännöllisesti.
Katinkultamonnien sukupuolia taitaa olla pieninä vaikea erottaa. Muutama yksilöä. Saattavat kutea mutta poikaset häviävät muiden kalojen suihin. Partamonni sitävastoin vahtii poikasiaan ja lisääntyy kuin rotta, kani tai miljoonakala, minkä vuoksi niitä pidetään yleensä yksitellen. Tietenkin voi kyseenalaistaa sen, kuinka humaania on pitää kalaa yksinään vain siksi, ettei se voisi lisääntyä.
Palettikala lisääntyy tosiaan helposti ja yleensä jokunen poikanen säästyy, koska vanhemmat vahtivat niitä. Seura-akvaariossa poikaset jäävät kuitenkin helposti liian vähälle ruoalle, jolloin niistä tulee kääpiökasvuisia tai kehityshäiriöisiä.
Ei ole mikään sääntö, että joka akvaario tarvitsee parvikalan. Totta on, että monet valitsevat kalansa periaatteella parvikala-reviirikala-pohjakala, mutta toimivan kombon saa kasaan muutenkin.
Periaatteessa olisit voinut aloittaa oman ketjun, mutta koska tämän ketjun aloittaja on tainnut hävitä, on kai ihan sama kirjoittaa tähänkin.
Ps. Holy Diveria kuuntelin 80-luvulla
-
- Starting Member
- Viestit: 10
- Liittynyt: 07:32, 19.11.2023
- Sukupuoli: Nainen
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Tuo JBL:n salkku vaikuttaa ihan pätevältä. Vilkaisin myös nuo bakteerivalmisteet. Eiköhän niistä sopiva löydy. Pitääkö muuten vedenparannusaine hommata myös heti alkuun? Tosiaan eniten toivon, että saan akvaarion kypsytettyä niin, ettei isoa vahinkoa syntyisi.
Siksi ajattelin, että tuo kasvit ja suodatin ensin voisi olla hyvä aloittaa? Ja sitten n. viikon päästä ekat kalat, jos arvot ok.
Eli vesi (kaikki vai vähän vajaaksi?), hiekat, kasvit ja suodatin päälle. Muistanko oikein, että "tyhjään" akvaarioon vähän myös kalanruokaa? => ruokkii bakteereja.
Eikös tuo 1-2mm raekoko ole hiekan ja soran rajoilla? Mietin lähinnä pohjakaloja, jos vaikka monnisia tulisi joskus hommattua niin käy vielä niillekin? Ja nuo kotilot on vähän ei mun suosikkeja, vaikka tärkeää työtä tekevät, mutta ehkä jäi muinaisilta ajoilta niin hyvin mieleen, että kun niitä tuli muutama niin viikon päästä niitä oli "vähän enemmän"
Siksi siis mietin tehokkaita pohjakaloja mieluummin talkkarinhommiin. Ja tuo lappoaminenhan on tuttua puuhaa. Silloin männä vuosina tais olla aina soraa tankin pohjalla
Katinkultamonnia kehuttiin ainakin Helsingin akvaariokeskuksen sivuilla. Yritin nyt etsiä täällä päin sitä, mutta ei taida olla niin hyvin saatavilla kuin muita. Täytyy seurailla ja toki myös yksityistenkin ilmoituksia.
Joo samaa mieltä tuosta, että joitakin lajeja vaan yksittäin. Tuntuu karulta, enkä itse halua hankkia mitään kalalajia yksittäin.
Vähän jo myös plan B:tä tuossa mietin, eli monnisia, nuoliaisia mitkä tuon kokoiseen tankkiin oisivat passeleilta. Tykästyin kyllä tuohon Katinkultaan kovasti.
Oivoi, no Palettikalat ei sitten taida tulla kysymykseen. En halua myöskään mahdollisesti sairaita poikasia.
Niin, onhan se mukava jos on ns. monen kerroksen väkeä. Tuossa Kirsikkabarbia mietin yhdeksi vaihtoehdoksi. Olisiko käypänen tohon porukkaan?
Ja hyvä että tähän on passeli jatkaa, kun kerran on hiljentynyt.
PS. Holy Diver on pätevä vielä tänäkin päivänä
Oon niin hemmetin huono keksimään mitään nimimerkkejä ja tietty ensimmäiset kymmenen on aina jo varattu. En tiedä mistä tuo mieleen juolahti. En sitä sitten sen kummemmin jäänyt miettimään.
Kiitos taas kärsivällisyydestä ja hyvistä vastauksista
-Satu
Siksi ajattelin, että tuo kasvit ja suodatin ensin voisi olla hyvä aloittaa? Ja sitten n. viikon päästä ekat kalat, jos arvot ok.
Eli vesi (kaikki vai vähän vajaaksi?), hiekat, kasvit ja suodatin päälle. Muistanko oikein, että "tyhjään" akvaarioon vähän myös kalanruokaa? => ruokkii bakteereja.
Eikös tuo 1-2mm raekoko ole hiekan ja soran rajoilla? Mietin lähinnä pohjakaloja, jos vaikka monnisia tulisi joskus hommattua niin käy vielä niillekin? Ja nuo kotilot on vähän ei mun suosikkeja, vaikka tärkeää työtä tekevät, mutta ehkä jäi muinaisilta ajoilta niin hyvin mieleen, että kun niitä tuli muutama niin viikon päästä niitä oli "vähän enemmän"
![Sarcastic :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Katinkultamonnia kehuttiin ainakin Helsingin akvaariokeskuksen sivuilla. Yritin nyt etsiä täällä päin sitä, mutta ei taida olla niin hyvin saatavilla kuin muita. Täytyy seurailla ja toki myös yksityistenkin ilmoituksia.
Joo samaa mieltä tuosta, että joitakin lajeja vaan yksittäin. Tuntuu karulta, enkä itse halua hankkia mitään kalalajia yksittäin.
Vähän jo myös plan B:tä tuossa mietin, eli monnisia, nuoliaisia mitkä tuon kokoiseen tankkiin oisivat passeleilta. Tykästyin kyllä tuohon Katinkultaan kovasti.
Oivoi, no Palettikalat ei sitten taida tulla kysymykseen. En halua myöskään mahdollisesti sairaita poikasia.
Niin, onhan se mukava jos on ns. monen kerroksen väkeä. Tuossa Kirsikkabarbia mietin yhdeksi vaihtoehdoksi. Olisiko käypänen tohon porukkaan?
Ja hyvä että tähän on passeli jatkaa, kun kerran on hiljentynyt.
PS. Holy Diver on pätevä vielä tänäkin päivänä
![Wink [;)]](./images/smilies/icon_wink.gif)
Kiitos taas kärsivällisyydestä ja hyvistä vastauksista
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
-Satu
Akvaario hankinnassa 15v. tauon jälkeen...
1 kpl koiria löytyy 🐶
1 kpl koiria löytyy 🐶
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Laitoin Holy Diverin tuohon taustalle soimaan. Edellisestä kerrasta onkin jo aika monta vuotta. Mahtava laulaja!
Vedenparannusaine käyttöön heti ensimmäisestä täytöstä lähtien. Se tekee vesijohtoveteen lisätyn vesieliöille myrkyllisen kloorin vaarattomaksi. Akvaario vaan täyteen alusta lähtien. Kalanruokaa voit laittaa mutta vain hyvin vähän, muuten nitriitit räjähtää käsiin. Mahdollisesti voisi laittaa ekan erän bakteerivalmistetta samalla ja toisen erän yhdessä kalojen kanssa.
Monnisille mieluiten hienoa hiekkaa. Ne tykkäävät tonkia silmiä myöten. Männä vuosina käytettiin tosiaan pelkästään soraa; uskottiin, että hiekka pilaantuu. Niin se saattaa pilaantuakin, jos sitä on paksu kerros ja sitä ei koskaan pöyhitä. Monnisia ei saa jättää muilta kaloilta jäävien tähteiden varaan vaan niitä pitää myös ruokkia. Itse ruokin niitä nykyään rakeilla ja pakasteilla (kuten surviaisen toukilla). Monnisille tarkoitetut tablettiruoat hajoavat hienoksi jauhoksi joka leviää veden mukana pitkin akvaariota, jolloin on kyseenalaista, puhdistavatko monniset enemmän kuin mitä niiden ruokkiminen likaa akvaariota.
Ei palettikaloja kannata kokonaan hylätä, mutta ehdottaisin, että keräät ensin kokemusta ja sitten voi harkita, kokeiletko niitä. Poikasten kasvattaminen on hauskaa, mutta niiden kaupaksi saaminen vaatii, että ne ovat virheettömiä.
Kirsikkabarbi sopisi myös.
Vedenparannusaine käyttöön heti ensimmäisestä täytöstä lähtien. Se tekee vesijohtoveteen lisätyn vesieliöille myrkyllisen kloorin vaarattomaksi. Akvaario vaan täyteen alusta lähtien. Kalanruokaa voit laittaa mutta vain hyvin vähän, muuten nitriitit räjähtää käsiin. Mahdollisesti voisi laittaa ekan erän bakteerivalmistetta samalla ja toisen erän yhdessä kalojen kanssa.
Monnisille mieluiten hienoa hiekkaa. Ne tykkäävät tonkia silmiä myöten. Männä vuosina käytettiin tosiaan pelkästään soraa; uskottiin, että hiekka pilaantuu. Niin se saattaa pilaantuakin, jos sitä on paksu kerros ja sitä ei koskaan pöyhitä. Monnisia ei saa jättää muilta kaloilta jäävien tähteiden varaan vaan niitä pitää myös ruokkia. Itse ruokin niitä nykyään rakeilla ja pakasteilla (kuten surviaisen toukilla). Monnisille tarkoitetut tablettiruoat hajoavat hienoksi jauhoksi joka leviää veden mukana pitkin akvaariota, jolloin on kyseenalaista, puhdistavatko monniset enemmän kuin mitä niiden ruokkiminen likaa akvaariota.
Ei palettikaloja kannata kokonaan hylätä, mutta ehdottaisin, että keräät ensin kokemusta ja sitten voi harkita, kokeiletko niitä. Poikasten kasvattaminen on hauskaa, mutta niiden kaupaksi saaminen vaatii, että ne ovat virheettömiä.
Kirsikkabarbi sopisi myös.
-
- Starting Member
- Viestit: 10
- Liittynyt: 07:32, 19.11.2023
- Sukupuoli: Nainen
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Toimii!Laitoin Holy Diverin tuohon taustalle soimaan. Edellisestä kerrasta onkin jo aika monta vuotta. Mahtava laulaja!
Jees! Tää vaikuttaa hyvältä.Vedenparannusaine käyttöön heti ensimmäisestä täytöstä lähtien. Se tekee vesijohtoveteen lisätyn vesieliöille myrkyllisen kloorin vaarattomaksi. Akvaario vaan täyteen alusta lähtien. Kalanruokaa voit laittaa mutta vain hyvin vähän, muuten nitriitit räjähtää käsiin. Mahdollisesti voisi laittaa ekan erän bakteerivalmistetta samalla ja toisen erän yhdessä kalojen kanssa.
Monniset mahdollisesti jää pois laskuista. Kun en sen ihan hienon hiekan kanssa ole tottunut touhuamaan. Tietty jos oikein innostuu ja uutta tankkia alkaa miettimään niin eihän sitä sitten tiedä
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Akvaario hankinnassa 15v. tauon jälkeen...
1 kpl koiria löytyy 🐶
1 kpl koiria löytyy 🐶
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Täytyy korjata itseäni, ajatusvirhe: Kalanruokaa ei kannata laittaa, jos vain viikon odottaa sen jälkeen. Kalanruoan hajoamisessa ammoniumiksi kestää nimittäin muutama päivä (olen testannut), joten ammoniumia ja mahdollisesti nitriittiä alkaisi tulla juuri samaan aikaan, kun laittaisi ensimmäiset kalat ja kaloista tulee heti ammoniumia veteen. Eli ei auta loiventamaan kuormitusta. Hirvensarvisuola on se aine, jota voi laittaa varovasti ja joka hajoaa heti ammoniumiksi. Jos kalanruoalla bakteereita ruokkii, pitäisi odottaa kauemmin, ainakin kaksi viikkoa.
-
- Starting Member
- Viestit: 10
- Liittynyt: 07:32, 19.11.2023
- Sukupuoli: Nainen
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Tämä selvä!
Akvaario hankinnassa 15v. tauon jälkeen...
1 kpl koiria löytyy 🐶
1 kpl koiria löytyy 🐶
-
- Starting Member
- Viestit: 10
- Liittynyt: 07:32, 19.11.2023
- Sukupuoli: Nainen
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Tervehdys taas ja jouluja!
Vielä on allas hankkimatta, mutta tarkoitus on nyt joulunpyhien jälkeen siihen perehtyä kunnolla. Olisinkin kysynyt alustasta. Mulla kun siis tila on rajallinen, lähinnä syvyyssuunnassa, niin tuo alusta on tuottanut hiukan päänvaivaa. Ja toki sen pitää istua muuhun sisustukseen.
Tämä olisi sellainen jota olen nyt vakaasti harkinnut. [urlhttps://www.vidaxl.fi/e/vidaxl-akvaarioteline-s ... 7727.html/[/url] siis tuo isoin eli 120x40x60. Mitä luulette kestääkö n. 100L altaan alla?
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
Vielä on allas hankkimatta, mutta tarkoitus on nyt joulunpyhien jälkeen siihen perehtyä kunnolla. Olisinkin kysynyt alustasta. Mulla kun siis tila on rajallinen, lähinnä syvyyssuunnassa, niin tuo alusta on tuottanut hiukan päänvaivaa. Ja toki sen pitää istua muuhun sisustukseen.
Tämä olisi sellainen jota olen nyt vakaasti harkinnut. [urlhttps://www.vidaxl.fi/e/vidaxl-akvaarioteline-s ... 7727.html/[/url] siis tuo isoin eli 120x40x60. Mitä luulette kestääkö n. 100L altaan alla?
Akvaario hankinnassa 15v. tauon jälkeen...
1 kpl koiria löytyy 🐶
1 kpl koiria löytyy 🐶
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Kyllähän sen ainakin PITÄISI kestää, kun se on tehty akvaariojalustaksei ja kuvassa sen päällä on akvaario joka vaikuttaisi olevan yli 200 l. Ei se kuitenkaan kuvasta katsottuna hirveän tukevalta vaikuta enkä laittaisi siihen 200-litraista, mutta kyllä 100-litraisen pitäisi mennä. Takuu- ja vastuuasioissa voi tulla ongelmia, kun tuo on ulkomainen puhdas online-yritys.
-
- Starting Member
- Viestit: 10
- Liittynyt: 07:32, 19.11.2023
- Sukupuoli: Nainen
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Joo, just toi että pitäisi ainakin kestää. Tuo firma myy samanlaisia alustoja, en tiedä ovatko samoja, kuin esim. täällä akvaarioliikkeet. Mietin josko sitä pystyisi vahvistamaan varuiksi. Noissa pitäisi olla kaikissa niiden kantavuus... ![Sarcastic :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
![Sarcastic :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
Akvaario hankinnassa 15v. tauon jälkeen...
1 kpl koiria löytyy 🐶
1 kpl koiria löytyy 🐶
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Jos akvaarioliikkeissä on samanlaisia, niin mene ihmeessä katsomaan niitä liikkeeseen. Ehkä kauppias voi myös kertoa kokemuksia.
-
- Starting Member
- Viestit: 10
- Liittynyt: 07:32, 19.11.2023
- Sukupuoli: Nainen
- Paikkakunta: Pirkanmaa
Re: Kalaston pohdinta 104 l (ja 30l) akvaarioihin
Siis en juuri tuota mallia ole nähnyt akvaarioliikkeessä. Jos olisin, olisin ostanut sen jo. ![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Akvaario hankinnassa 15v. tauon jälkeen...
1 kpl koiria löytyy 🐶
1 kpl koiria löytyy 🐶